Startuolis „Flow Computing“ sukūrė daugiametę centrinių procesorių stagnaciją turintį užbaigti įrenginį.
CPU tapo silpniausia skaičiavimo technikos architektūros grandimi. Suomijos kompanija ketina šią situaciją pakeisti. Ji garsiai pareiškė apie save, pažadėjusi „pagerinti bet kokios architektūros centrinio procesoriaus našumą šimteriopai“ paralelinio duomenų apdorojimo bloku.
![© „Flow Computing“ © „Flow Computing“](http://www.elektronika.lt/_sys/storage/2024/07/07/12-1-tt.jpg)
© „Flow Computing“
Nors šiuolaikiniai CPU gali veikti nanosekundžių lygiu, ir jų greitaveiką riboja bazinis skaičiavimų greičio linijiškumas: prieš pradedant kitą užduotį, reikia užbaigti ankstesnę. „Flow“ technologija šį apribojimą pašalina.
Startuolis paskelbė sukūrę paralelinių skaičiavimų koprocesorių. „Paralelinių skaičiavimų blokas“ (Parallel Performance Unit , PPU) nedidina taktinio dažnio ir negreitina sistemos versdamas ją naudoti daugiau energijos ir išskiriant daugiau šilumos, – jis viso labo efektyviau išnaudoja CPU ciklus. PPU taip pat nereikia atskiro branduolio ir jo paraleliškumas kintamas. O CPU ir PPU kombinacijos naudojimo našumą optimizuojančios specialios programinės įrangos naudojimas leidžia dar labiau padidinti procesorių efektyvumą – šimteriopai, jei tikėsime „Flow“.
Toks sumanymas informatikos specialistų galvas aplankydavo ir anksčiau. Tačiau jie padarė išvadą, kad norint ją įdiegti, tektų perrašyti visą kodą nuo nulio. „Flow“ pasiekimas būtent ir yra, kad jiems pavyko šią problemą išspręsti nekeičiant programinės įrangos.
„Flow“ technologijos minusas yra tai, kad ją į procesorius reikia integruoti dar gamybos metu. O tai reiškia, kad teks įtikinti lustų gamintojus, kad jiems tai naudinga, rašo „Tom’s Hardware“.
Startuolis, iš rizikos kapitalo fondų surinkęs 4 mln. eurų, taikosi į mobilių įrenginių, personalinių kompiuterių ir superkompiuterių rinką. Pasak kompanijos įkūrėjo ir generalinio direktoriaus Timo Valtoneno, dabartinėmis debesų kompiuterijos ir DI vystymosi sąlygomis, CPU modernizavimas tapo būtinas.
Mokslininkai iš Šveicarijos išsiaiškino, kad tik žmonių smegenys perduoda informaciją keliais paraleliais keliais, kitaip nei makakų ir pelių, kuriose informacija perduodama tik vienu keliu. Naudodami MRT duomenis, tyrėjai sukūrė smegenų „kelių žemėlapius“ ir išanalizavo įvairių jos sričių aktyvavimą išilgai kiekvieno kelio.
hightech.plus